Oznámenie je možné urobiť aj ústne na súde, ktorý po spísaní zápisnice túto bez odkladu pošle prokurátorovi. Trestné oznámenie je zároveň [[Term:dôkazný prostriedok|dôkazný prostriedok]] v trestnom konaní, ktorý môže dokazovať skutočnosti, ktoré sú v ňom uvedené (§ 119 ods. 3 Trestného poriadku).
Ak sa oznámenie o skutočnostiach, že bol spáchaný trestný čin (ďalej len „trestné oznámenie“) podáva ústne, treba oznamovateľa poučiť o zodpovednosti za uvedenie vedome nepravdivých údajov vrátane následkov krivého obvinenia, o možnosti a podmienkach poskytnutia ochrany pred neoprávneným postihom v pracovnoprávnom vzťahu podľa osobitného predpisu a vypočuť o okolnostiach, za ktorých bol čin spáchaný, o osobných pomeroch toho, na koho sa oznámenie podáva, o dôkazoch a výške škody a iných následkoch, ktoré boli spôsobené trestným činom; ak je oznamovateľ súčasne poškodeným alebo jeho splnomocnencom, musí sa vypočuť aj o tom, či žiada, aby súd rozhodol o jeho nároku na náhradu škody v trestnom konaní.
§ 62 ods. 2 zákona č. 301/2005 Z. z. (Trestný poriadok). Dostupné online na: https://www.slov-lex.sk/ezbierky/pravne-predpisy/SK/ZZ/2005/301/20250701.
podanie, ktorým fyzické alebo právnické osoby oznamujú [[Term:prokurátor|prokurátorovi]] alebo [[Term:policajt|policajtovi]] skutočnosti o tom, že sa stal mal stať trestný čin
PODĽA: Ďurčo, P. a kol.: Bezpečnostnoprávna terminológia. Bratislava: Akadémia PZ v Bratislave 2007.