Je na vôli správneho orgánu, či vydá rozkaz, alebo vec prejedná na ústnom pojednávaní. Včas podaný odpor proti rozkazu má absolútny kasačný účinok, a teda sa priestupok prejedná na ústnom pojednávaní. Podmienky na vydanie rozkazu (ktorý má rovnaké náležitosti ako rozhodnutie) spočívajú v tom, že nesmie ísť o návrhový delikt, obvineným nie je mladistvý, vec nesmela byť už vybavená v blokovom konaní, obvinený nesmel byť zbavený spôsobilosti (obmedzený) a muselo byť nepochybné, že sa priestupku dopustil konkrétny obvinený. Rozkaz o uložení sankcie za priestupok sa oznamuje písomne. Rozkazné konanie uskutočňuje orgán, ktorý je kompetentný rozhodnúť vo veci samej. V rozkaznom konaní možno uložiť pokutu najviac do 250,- eur (ak osobitný právny predpis neustanovuje inú výšku pokuty).
V rozkaznom konaní nemožno prejednať priestupky, o ktorých sa koná len na návrh.
§ 87 ods. 6 zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch.
skrátená, zrýchlená a zjednodušená písomná forma prejednávania [[Term:priestupok|priestupkov]], pri ktorej sa rozhoduje bez nariadenia ústneho pojednávania a bez vykonávania dôkazov
Hamuľáková Z., Horvat M.: Základy správneho práva trestného. Bratislava: Wolters Kluwer, 2019.
Ďurčo, P. a kol.: Bezpečnostnoprávna terminológia. Bratislava: Akadémia PZ v Bratislave 2007,