Zásada kontradiktórnosti úzko súvisí so zásadou ústnosti a bezprostrednosti priamo, pričom tieto zásady spoločne zabezpečujú priamu konfrontáciu dôkazov, preverovanie prameňov dôkazov a dôkazných prostriedkov, čo by malo garantovať hodnovernosť dôkazov a správnosť vyhodnocovania dôkazov i rozhodnutia. Kontradikcia medzi obžalobcom a obvineným (jeho obhajcom), ktorí majú v zásade rovnoprávne procesné postavenie strán najmä pri vykonávaní dokazovania, náležite umožňuje úplné a všestranné objasnenie veci, a to tak z hľadiska obžaloby, ako aj z hľadiska obhajoby, čím významnou mierou napomáha k riadnemu a úplnému zisteniu skutkového stavu veci, o ktorom nie sú dôvodné pochybnosti, a tým i spravodlivému rozhodnutiu. (Čentéš, J. a kol.: Trestné právo procesné. Všeobecná časť. II. vydanie. Šamorín: Heuréka, 2022)
Prvky kontradiktórnosti obsahoval aj predchádzajúci Trestný poriadok, ktorý umožňoval, aby strany trestného konania priamo na hlavnom pojednávaní vykonali dôkaz, ktorý navrhli. Prokurátor, obžalovaný a jeho obhajca, poškodený alebo jeho splnomocnenec mohli žiadať, aby sa im umožnilo vykonať výsluch svedka. Predseda senátu im vyhovel najmä vtedy, ak bol svedok predvolaný na ich návrh. Zásadu kontradiktórnosti však ako jednu zo základných zásad predchádzajúci Trestný poriadok neobsahoval.
Čentéš, J. a kol.: Trestné právo procesné. Všeobecná časť. II. vydanie. Šamorín: Heuréka 2022.
princíp vedenia súdneho konania, ktoré spočíva v aktivite strán, ktoré sú v konaní rovné a prezentujú svoje názory súdu, počas ktorého procesné strany majú právo nielen navrhovať, prípadne predložiť dôkazy, listiny, stanoviská na podporu svojich tvrdení, ale aj právo oboznámiť sa s dôkazmi, listinami či stanoviskami predloženými druhou stranou, ako aj právo sa k nim vyjadriť, popierať ich a uvádzať vlastné argumenty spravidla s cieľom ovplyvniť rozhodnutie vo veci
Čentéš, J. a kol.: Trestné právo procesné. Osobitná časť. II. vydanie. Šamorín: Heuréka 2022.