Označenie „karbonizácia“ je v tomto kontexte nesprávne. Aby mohlo vápno vo vápennej malte karbonatizovať, musí malta vyschnúť, aby sa do jej pórov, za čerstva vyplnených vodou, dostal vzduch. Vysychanie by ale malo prebiehať pomaly; napríklad slnkom prudko vysušená vápenná omietka alebo vápenný náter sa „spáli“ a už nikdy nedosiahne dostatočnú tvrdosť (a teda odolnosť). Predpokladá sa, že na optimálnej karbonatizácii sa zúčastňuje oxid uhličitý rozpustený vo vode, teda kyselina uhličitá: Ca(OH)2 + H2CO3 → CaCO3 + 2 H2O.
chemická reakcia, pri ktorej z haseného vápna, to jest hydroxidu vápenatého jeho kontaktom s oxidom uhličitým zo vzduchu vzniká uhličitan, to jest karbonát vápenatý: Ca(OH)2 + CO2 → CaCO3 + H2O
Veľasová-Szerdová, Ľ. – Kapišinská, V. et al.: Terminologický slovník. Bratislava: Pamiatkový úrad Slovenskej republiky 2023.