Cieľom alternatívnych trestov je nielen páchateľa činu potrestať, ale zároveň eliminovať vedľajšie negatívne dôsledky trestu spojeného s uväznením, ako je napr. strata sociálneho postavenia a profesijného uplatnenia, ohrozenia rodinných a ďalších osobných väzieb, riziká spojené s bezprostredným kontaktom s kriminálnymi osobami atď. Ide o uloženie takého druhu trestu, ktorý bude zároveň prevenciou páchania ďalšej trestnej činnosti, ochráni spoločnosť a uspokojí záujmy obetí trestného činu.
Alternatívne tresty sa stali súčasťou nového Trestného zákona č. 300/2005 Z. z. v znení neskorších predpisov účinného od 1. 1. 2016.
Strémy, T. – Klátik, J.: Alternatívne tresty. Bratislava: C. H. Beck 2018.
trest, ktorého podstata spočíva v ponechaní odsúdeného na slobode v tých prípadoch, keď je páchateľovi inak možné uložiť trest odňatia slobody (napr. trest domáceho väzenia alebo trest povinnej práce) a ktorý má zaručiť splnenie účelu trestu rovnako, ako keby bol na odsúdenom vykonaný nepodmienečný trest odňatia slobody
PODĽA: Ivor, J.: Trestné právo hmotné. (Druhé, doplnené a prepracované vydanie). Bratislava: Iura Edition 2010.; Strémy, T. – Klátik, J.: Alternatívne tresty. Bratislava: C. H. Beck 2018.