V kronikách sa zachovala aj opísaná veľká jarná slávnosť tohto božstva, čo dovoľuje uvažovať, že zosobňoval aj obnovujúce sa sily jarnej prírody. Uctievali ho ešte v prvej polovici 12. storočia juhovýchodne od Rujany.
Jarovít mal predovšetkým vojnovú funkciu a jeho podstatným znakom bol veľký zlatý štít, ktorý visel na stene slovanskej svätyne. Počas bojov ho niesli pred bojovníkmi, aby im zabezpečil víťazstvo.
Hudec, I.: Báje a mýty starých Slovanov. Bratislava: Slovart 1994.
slovanský boh jarnej a vojnovej sily polabsko-pobaltského okruhu
PODĽA: Pitro, M. – Petr, V.: Bohové dávnych Slovanů. Praha: Nakladatelství ISV 2002.